SKU: BT.WHMS20C04
SKU: BT.WHMS20C01
SKU: BT.WHMS19C02
SKU: BT.WHMS19C04
SKU: BT.WHMS18C05
SKU: HL.14069747
SKU: HL.14069778
SKU: HL.14069793
SKU: HL.14069792
SKU: HL.14069777
SKU: HL.14011507
ISBN 9788759806074. Danish.
Redigeret af Alison Hedgerstykker for begyndereberegnet til koncertbrugindhold:Pa marked(Teddy is at the Fair)Bolgeslag (H - (Ripples)Polka(Pick of the Polkas)Vals(Valse Brilliante)Boogie Woogie(Chatanoogy Boogie Woogie)Pa sjov(Cheeky Charlie)Dromme(Dreamy Daniel)Kaengurustylter(Pogo Sticks)Tango(Titania Tango)Sovesang (H)(Sieepy Head Ted)William Mclntyre har skrevet disse sma koncertstykker for sopranblokflojte ogklaver til sine begynderelever. Hvert stykke har sin egen karakter og giver denunge musiker oplevelsen ved at medvirke i en musikalsk sammenhaeng fra denforste begyndelse.God fornojelse!Alison Hedger 1990Raekkefolgen af de enkelte stykker er valgt med henblik paat skabe musikalskvariation.De to stykker, der kun bestar af tonen H, indrammer haeftet.For overskuelighedens skyld er toneomfanget i hvert stykke angivet i parentesefter titlen i indholdsfortegnelsen.Ligeledes er den engelske titel angivet under den danske af hensyn til de brugere,der benytter det tilhorende engelske kassetteband, hvor side 1 bestar afsatserne indspillet i sin helhed og side 2 udelukkende af klaverakkompagnementetInge Marstal, 1992.
SKU: BT.WH30933
ISBN 9788759817711. Danish.
Historien Om Vor Tids Musik af Mogens Andersen. Redigeret af Finn Gravesen og Agneta Mei Hytten.
Tolvtonemusik, Fluxus, avantgarde, båndmusik, elektrofoni, konkret musik...
Mange mennesker har hørt de sære navne på de moderne tiltag i kunsten i sidste halvdel af 1900-tallet. Og man forbinder dem ofte med begivenheder, som har meget lidt med den klassiske kunstog musik at gøre: oversavning af et klaver, abstrakt maleri, happenings, mærkelige lyde m.v. Mange mennesker tog afstand fra disse ekstreme udtryk, men i radioens udsendelser Vor Tids Musik, Resonans, NyMusikog diverse koncerter kunne man følge med i, hvad der skete i den nye musik.
Bogens forfatter, Mogens Andersen (1929-2008), var musikchef i Danmarks Radio 1967-1986, og det var ham, der var øversteansvarlige for prioriteringen af den 'klassiske' musik i radio og tv. Herunder sorterede 'den ny musik', og på det område skete der særlig meget i de år, og bølgerne gik højt i den offentligedebat. I denne bog fortæller Mogens Andersen om musikken i radio og tv og det er en førstehåndsberetning, for Mogens Andersen var med fra første færd. Der er dokumentation for det hele, og denne delaf århundredets danske musikhistorie får en helt ny dimension.
Bogen ledsager et kæmpemæssigt dokumentations-materiale på 700 dvd'er og cd'er, som indeholder så godt som samtligeudsendelser med ny musik i radio og tv. Hertil kommer et netbaseret materiale, som skal hjælpe brugere af stoffet til at orientere sig i og anvende det spændende emne og store materiale.
Bogen er et bidrag tildansk musik-, kultur- og mediehistorie og henvender sig til særligt musikinteresserede - alment og inden for videregående undervisning og forskning.
Se mere på http://www.vortidsmusik.dk
SKU: HL.14022962
ISBN 9788759810941.
Tunes from the movie - Musical, melodrama, farce and comedy - well known film genres have through the last 70 years produced film songs, that deserve to be remembered, played and sung. Many of which have become beloved evergreens. Toner fra filmen contains 100 songs that explain why. Tunes from the movie - Toner fra filmen is the first Danish song book, that concentrates on songs written directly to the film medium - from 1932 until 2002. From swing music to a sailor's waltz, from rock'n'roll to rap music, and the publication contains 100 compositions and lyrics and with that the answer to why a specific film song book is relevant. The answer is quality and diversity.Toner fra filmen is a song book that is supposed to strengthen the joy of singing and the memory of everyone interested in songs and films. Predictable catchy tunes by eg. Sven Gyldmark standing side by side with surprises that have almost been forgotten by most but deserve a renaissance. Toner fra filmen is released now as the quality in the national film production makes people walk away from the television and into the darkness of the movie theatre to laugh and cry. Back at the television screen we enjoy the old Danish movies that make us wish to refresh the film songs. Most of us seldomly remember more than the refrain, and then the need to look at the score arises. The songs chosen to Toner fra filmen has of course been an integrated part of the movies' set up, but they can manage on their own. There are a lot of love songs, but there are also songs for every taste and temperament, nice as well as sexy, short, long, poetic etc etc. The book makes you want to sing and play and is at the same time a piece of Danish cultural history.
SKU: BT.AMP-396-030
9x12 inches. English-German-French-Dutch.
Hava Nagila (the title means ‘let us rejoice’) is perhaps the best known example of a style of Jewish music called ‘klezmer’. Klezmer music originated in the ‘shtetl’ (villages) and the ghettos of Eastern Europe, where itinerant Jewish troubadours, known as ‘klezmorim’, had performed at celebrations, particularly weddings, since the early Middle Ages.‘Klezmer’ is a Yiddish term combining the Hebrew words ‘kley’ (instrument) and ‘zemer’ (song) and the roots of the style are found in secular melodies, popular dances, Jewish ‘hazanut’ (cantorial music) and also the ‘nigunim’, the wordless melodies intoned by the ‘Hasidim’ (orthodox Jews).Since the 16th century, lyrics hadbeen added to klezmer music, due to the ‘badkhn’ (the master of ceremony at weddings), to the ‘Purimshpil’ (the play of Esther at Purim) and to traditions of the Yiddish theatre, but the term gradually became synonymous with instrumental music, particularly featuring the violin and clarinet. The melody of Hava Nagila was adapted from a folk dance from the Romanian district of Bucovina. The commonly used text is taken from Psalm 118 of the Hebrew bible. Hava Nagila (de titel betekent ‘laat ons gelukkig zijn’) is misschien wel het bekendste voorbeeld van klezmer, een Joodse muziekstijl.De klezmermuziek komt van oorsprong uit de sjtetls (dorpen) en de getto’s van Oost-Europa, waar rondtrekkende Joodse troubadours, bekend als klezmorim, al sinds de middeleeuwen hadden opgetreden bij feestelijkheden, en dan met name bruiloften.Klezmer is een Jiddische term waarin de Hebreeuwse woorden kley (instrument) en zemer (lied) zijn samengevoegd. De wortels van de stijl liggen in wereldlijke melodieën, volksdansen, de joods-liturgische hazanut en ook de nigunim, de woordeloze melodieën zoals die worden voorgedragen doorchassidische (orthodoxe) joden.Sinds de 16e eeuw zijn er aan de klezmermuziek ook teksten toegevoegd, dankzij de badchen (de ceremoniemeester bij huwelijken), het poerimspel (het verhaal van Esther tijdens Poerim/het Lotenfeest) en tradities binnen het Jiddische theater, maar de term werd geleidelijk synoniem aan instrumentale muziek met een hoofdrol voor de viool en klarinet.De melodie van Hava Nagila is afkomstig van een volksdans uit de Roemeense regio Boekovina. De meest gebruikte tekst voor het lied kom uit psalm 118 van de Hebreeuwse Bijbel. Hava Nagila (auf Deutsch ‚Lasst uns glücklich sein’) ist vielleicht das bekannteste Beispiel für den jüdischen Musikstil namens ‚Klezmer’. Klezmermusik hat ihren Ursprung in den Shtetls“ (Städtchen) und den Ghettos Osteuropas, woumherziehende jüdische Troubadours, die man ‚Klezmorim’ nannte, schon seit dem frühen Mittelalter auf Feiern, vor allem Hochzeiten, zu spielen pflegten. Klezmer ist ein jiddischer Begriff, der sich aus den hebräischen Wörtern ‚kley’(Instrument) und ‚zemer’ (Lied) zusammensetzt. Die Wurzeln des Musikstils liegen in weltlichen Melodien, populären Tänzen, jüdischem ‚Chasanut’ (Kantorengesang) und auch ‚Niggunim’, Melodien ohne Text, vorgetragen von den‚Chassidim’ (orthodoxen Juden). Seit dem 16. Jahrhundert wurden die Klezmermelodien mit Texten versehen, was auf die ‚Badchan’ (Zeremonienmeister bei Hochzeiten), auf das ‚Purimshpil’ (Das Esther-Spiel zum Purimfest) und aufTraditionen des jiddischen Theaters zurückgeht. Der Begriff Klezmer wurde jedoch mit der Zeit gleichbedeutend mit Instrumentalmusik, im Besonderen mit den Instrumenten Violine und Klarinette. Die Melodie von Hava Nagila ist eine Adaption einesVolkstanzes aus der rumänischen Bukowina. Der üblicherweise verwendete Text stammt aus Psalm 118 der hebräischen Bibel. Hava Nagila (qui signifie Réjouissons-nous) est sans aucun doute la chanson traditionnelle hébra que de style klezmer la plus connue de toutes.La musique klezmer est née dans les shtetl (villages) et les ghettos d’Europe de l’Est, où les baladins juifs ambulants, appelés klezmorim, célébraient toutes sortes de cérémonies, en particulier les mariages, et ce depuis le début du Moyen- ge.Le terme yiddish klezmer est la combinaison de deux mots : klei, que l’on peut traduire par instrument et zemer qui veut dire chanson. Cette tradition musicale tire ses origines dans les mélodies profanes, les danses populaires, la musique juive hazanout (musique vocale) ainsi que les nigunim,les mélodies sans paroles entonnées par les hassidim (juifs orthodoxes).Au cours du XVIe siècle, les paroles ont été ajoutées la musique klezmer, afin d’illustrer le rôle du badkhn (le maître de cérémonie lors des mariages), le pourim-shpil (monologue où est paraphrasé le livre d’Esther) ou encore les traditions liées au thé tre yiddish, mais le terme est progressivement devenu synonyme de musique instrumentale, en particulier dans une interprétation au violon et la clarinette.La mélodie Hava Nagila a été adaptée partir d’une danse folklorique de la région roumaine de Bucovine. Le texte, couramment utilisé, est extrait du Psaume 118 de la bible hébra que.
SKU: BT.AMP-396-130